Prostredníctvom umeleckej agentúry Hilbert Artists Management to oznámila jej rodina, uviedla na svojej webstránke rakúska verejnoprávna stanica ORF.
Gruberová sa preslávila v nemecky hovoriacich krajinách. Pôsobila napríklad v Bavorskej štátnej opere v Mníchove.
Cesta na vrchol však nebola pre Gruberovú jednoduchá, poznamenala DPA. Narodila sa 23. decembra 1946 v Bratislave vo vtedajšom Československu otcovi nemeckej a matke maďarskej národnosti. Z ťaživej reality neľahkého detstva utekala k spevu.
![gruberová](https://ipravda.sk/res/2021/10/18/thumbs/gruberova-stvorec.jpg)
„Vždy som v speve hľadala útechu – aj moja matka rada spievala – po nej som zdedila hlas,“ uviedla Gruberová v jednom z mála rozhovorov, ktoré počas svojej kariéry poskytla.
Prelomová Zerbinetta
Gruberová vyštudovala v Bratislave v 60. rokoch konzervatórium, už v roku 1968 spievala na javisku bratislavskej opery, kvôli zlému kádrovému profilu ale potom putovala do Banskej Bystrice.
V roku 1970 debutovala vo Viedenskej štátnej opere v úlohe Kráľovnej noci v Mozartovej opere Čarovná flauta. Do povedomia medzinárodného operného publika sa dostala v roku 1976 rolou Zerbinetta v opere Richarda Straussa Ariadna na Naxe. Potom svoj um predvádzala na doskách operných domov v Miláne, New Yorku, Madride či Paríži.
![Edita Gruberova](https://ipravda.sk/res/2009/11/14/thumbs/42249-edita-gruberova-stvorec.jpg)
Jej prvé vystúpenie v Prahe sa uskutočnilo v roku 1979 na festivale Pražská jar. K príchodu pôvodne nedostala do ČSSR vstupné vízum, ale viedenský súbor pohrozil zrušením celého vystúpenia.
Za viac ako päťdesiatročnú kariéru Gruberová vystupovala na operných scénach v mnohých krajinách vrátane Rakúska a Nemecka, účinkovala tiež v slávnej milánskej La Scale, Royal Opera House v Londýne, newyorskej Metropolitnej opere či v parížskej opere a dostalo sa jej mnohých prezývok, okrem „kráľovnej koloratúry“ ju médiá označili napríklad ako „večnú veľkňažku belcanta“. Jej meno sa spomína v jednom rade s Mariou Callas či Montserrat Caballé.
![SR BHS TK Gruberová](https://ipravda.sk/res/2021/10/18/thumbs/sr-bhs-tk-gruberova-stvorec.jpg)
Za svoje interpretačné umenie získala hviezda svetových operných pódií viacero ocenení. V roku 1980 jej udelili rakúsky titul „Österreichische Kammersängerin“, o osem rokov neskôr sa stala čestnou členkou Viedenskej štátnej opery. Edita Gruberová je tiež nositeľkou Radu Bieleho dvojkríža II. triedy (1997) a v roku 2013 si v nemeckom Baden-Badene prevzala prestížnu Hudobnú cenu Herberta von Karajana. V roku 2019 dostala nemeckú cenu Oper! Award za celoživotné dielo.
Rozlúčku zahatal covid
V novembri 2016 sa operná diva stala laureátkou Ceny Nadácie Tatra banky za umenie v kategórii Hudba za sólový recitál na medzinárodnom festivale Prague Proms 2016.
Vtedajší minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Miroslav Lajčák jej udelil 17. decembra 2016 vo Viedni Zlatú plaketu. Krátko pred 70. narodeninami umelkyne tak ocenil jej celoživotný výnimočný umelecký prínos a reprezentáciu Slovenska v zahraničí. Operná speváčka Edita Gruberová sa tiež ocitla medzi laureátmi ocenenia Osobnosti Bratislavy 2018.
S divadelným javiskom i s divákmi sa pôvodne Edita Gruberová chcela rozlúčiť 27. novembra a 1. decembra 2020 v Štátnom divadle Košice. Úspešnú kariéru mala uzavrieť premiérou opery Gaetana Donizettiho s názvom Roberto Devereux, kde stvárnila postavu kráľovnej Alžbety. Predstavenie však odvolala z dôvodu pandémie nového koronavírusu.
![Edita Gruberová](https://ipravda.sk/res/2019/03/28/thumbs/edita-gruberova-stvorec.jpg)
Prezidentka: Jej hlas zostáva navždy v nás
Hlas Edity Gruberovej zostáva navždy v nás, uviedla prezidentka Zuzana Čaputová k úmrtí opernej speváčky. Informoval hovorca prezidentky Martin Strižinec.
„Edita Gruberová patrila medzi najlepšie sopranistky na svete. Diváci jej kričali ‚bravó‘ v Mníchove, v Bruseli, vo Viedni, v newyorskej Metropolitnej opere aj milánskej La Scale,“ pripomenula Čaputová.
Ako skonštatovala, hoci sa Gruberová mohla po emigrácii v roku 1971 na Slovensko vrátiť až po páde komunistického režimu, vždy s láskou spomínala na rodnú Bratislavu aj na Banskú Bystricu, kde sa začala jej hviezdna kariéra.
„Hovorila, že jej údelom bolo slúžiť géniom, Mozartovi, Bellinimu, Schubertovi či Donizettimu. Dnes sa jej služba skončila. Vďaka za Kráľovnú noci, za Zerbinettu, vďaka za Normu,“ odkázala prezidentka.
„Každá pieseň, každá ária, má svoje tajomstvá. Edita Gruberová nám 50 rokov odkrývala ich čaro,“ dodala Čaputová.
Ministra zahraničných vecí Ivana Korčoka, ktorí Edite Gruberovej tento rok osobne udelil ocenenie Vyslankyne dobrej vôle, správa o jej smrti zaskočila. „Odišla osobnosť, ktorá si svojim výnimočným talentom a majstrovstvom podmanila tie najvýznamnejšie operné scény po celom svete,“ napísal minister na sociálnej sieti.